Kas oled kuulnud külmetavate naiste sündroomist? Ei?
Tõepoolest – meditsiiniterminitest Sa sellist sündroomi ei leia, kuid seda, et seda ei eksisteeri, vähemalt mina küll väita ei saa. Puutun selliste teemadega oma tööst tulenevalt väga tihti kokku ning just seetõttu usun, et see teema intrigeerib vägagi paljusid piisavalt selleks, et sellest kirjutada, millest keegi tegelikult avalikult ei räägi. Samas on see üks võtmesõnu eelkõige naistele, kes kannatavad seedeprobleemide ja sagedase või pideva külmatunde käes. Nii mõnegi puhul tähendab külmatunne kehatemperatuuri langemist ca 36 kraadini… Kujutate seda ette? Selliseid külmetavaid naisi on aga väga palju, liiga palju. Kõik nad ei kannata küll ekstreemsete temperatuurikõikumiste all, kuid külmatunne kimbutab paljusid ning lahendust sageli ei nähta, sest juurpõhjusest reeglina ei räägita. Tervislik olla on trendikas ning paljude arvates puuduvad sellel varjuküljed…
Niisiis, mis on külmetavate naiste sündroom?
See on sündroom, kus igati tervislikku elustiili elavad ning reeglina tervisliku toidu alla lahterdatavaid toite söövad reeglina just naised kannatavad pideva külmatunde käes. See on väga levinud probleem just tänases Eestis, kus tervislik toitumine on teatud seltskondade hulgas väga pop ning iga endast lugupidav naisterahvas on juba kasvõi ühiskondliku surve tõttu näha välja sale ja kaunis peaaegu et kohustatud tervislikult toituma. Tavaliselt tähendab see aga ohtralt salateid, smuutisid jm värsket toitu, sest see on ju kõige kasulikum, kas pole? Jah, on küll, kui Sul on suurepärane seedimine, oled ehk isegi kergelt punetava näoga, käid ka jahedate ilmadega hõlmad lahti ning sellist asja nagu külmetunne Sinu jaoks lihtsalt ei eksisteeri. Just see viitab sellele, et soojatootmine on Sinu organismis tasemel ning võibolla isegi liigse tuleelemendi tasakaalustamiseks ei teeks paha oma menüüsse ka piisavalt värsket toortoitu lubada. Kui Sulle on jäänud nüüd mulje, et ma propageerin selle artikliga tervislikust toidust loobumist ja suunan lugejaid võibolla isegi ebatervislike toitudeni, siis nii see kindlasti ei ole. Minu jutu point on lihtne ja selge – toitumine peaks olema individuaalsetele vajadustele vastav ning arvestama organismi eripärasid ja vajadusi parimal võimalikul viisil. Tervislikult saab toituda ka siis, kui me toitu ainult jahutavast toortoidust, vaid töötleme toitu sobival viisil ja kujul nii, et meie organism suudaks hakata seda lõhustama ning saaks selleks kätte kõik vajaliku. Külmatunde tekkimisel seda kehas ei toimu, siis näeb keha hoopis meeletut vaeva, et taastada organismi soojatasakaal ning suunab kogu energia sellele.
Rääkides aga toitumisest, siis võiksid mõelda, kuidas Sa end peale söömist tunned – kas energilise ja laetuna või tahaks tegelikult tukkuda?
Energia saamiseks tuleks haarata üks korralik kohv? Või oled just ära söönud ühe mõnusalt isuäratava värske salati kõikvõimaliku mõnusalt värske kraamiga – kas Sul on peale seda mõnus soe olla või tekivad külmavärinad ning tegelikult tahaks ühe pleedi või korraliku kampsiku peale tõmmata, võtta kuuma vanni või nagu kass end kerra tõmmata ja teki alla sooja pugeda? Sama kordub iga kord, kui midagi jahedat või lausa külma sööd? Jäised joogid, jahutavad smuutid, kokteilid, jäätised – kõigil neil on võime organismi korralikult jahutada ning kui soojatootmine pole piisavalt võimas, ongi tulemuseks külmavärinad. See on aga omakorda märk sellest, et Sinu seedesüsteemi jaoks võib jahutav toit olla ebasobiv, seda eelkõige piisava seedetule puudumise tõttu. Just seedetuli on siin määravaks kriteeriumiks, kas Su keha saab värske toidu täieliku seedimisega hakkama või jääb osa toidust seedimata. Siin tulebki mängu aga toidu lõpliku seedumise olulisus – juhul kui seda ei juhtu, liigub osa seedimata toidust võibolla hoopis vereringesse, häirub keha detokssüsteemide töö jne. Seega on külmatunne kehale suur lisakoormus, mida ta ei peaks kogema. Kui minu jutt tundub veidi umbluu, siis mõtle sellele, kas meie jaoks oluliselt soojema kliimaga riikides toimub massilist külmade jookide ja toitude manustamist? Ei toimu, sest need rahvad teavad, et see ei ole tegelikult kõige parem valik. Külmad söögid ja joogid on ikka valgete inimeste naudingud, ning valget rassi vaadates on ka selge, et kõik, mis valge inimene teeb, ei pruugi mõjuda just organismi toetavalt…
Kindlasti oled kuulnud ütlust, et universaalseid inimesi ei ole olemas
Tõepoolest ei ole – mis sobib ühele, ei pruugi sobida teisele ning seetõttu võivad sellised universaalsed soovitused stiilis “toortoit tõi tervise”, “smuutid aitasid tervise korda saada” jne teha rohkem kahju kui kasu tuua. Aga kuidas siis kõigi nende heade soovituste sajus leida just endale õige ja töötav lahendus? Mina näen siin kõige võtmena oma keha ja enesetunde kuulamist – jälgi, kuidas Sulle üks või teine toit sobib, jälgi enesetunnet, vajadusel pea toitumispäevikut ja pane sinna kirja nii kõik see, mis igapäevaselt suhu on liikunud kui ka see, kuidas Sa end peale üht või teist söögikorda oled tundnud – kas energiliselt ja laetuna, või hoopis väsinud ja külmetavana? Sinna vahele mahuvad kõik muud faktorid, mis annavad Sulle tegelikult meeletult palju infot õigete valikute tegemiseks, eriti kui vaadelda saadud infot kogumina, mitte ainult 1 päeva lõikes. Keha lugedes ning keha reaktsioonidele vastavalt tegutsedes märkad ka, millised muudatused tavapärases toitumisrutiinis millist mõju avaldavad. Näiteks kui Sa oled harjunud jooma hommikuti esimese asjana klaasi sidrunivett – kuid arvestades, et sidrun on oma olemuselt jahutav ning koos jaheda veega on toime veelgi jahutavam, siis sellest harjumusest loobumata saad Sa asendada nt sidruni laimiga, mis ei ole jahutava toimega ning külma vee asemel kasutada hoopis toatemperatuuril või veelgi soojemat vett. Võibolla hoopis kuuma vett sidruni ja vürtsidega? Milline tunne sellele järgneb? Kas Sul on endiselt jahe? Või mõjub see segu mahedalt, värinaid tekitamata, samas mõnusalt värskendades, ehk endaga isegi mõnusat soojalainet kaasa tuues? Sama on hommikuse smuutiga – kui oled külmetav ja tundlik, ei ole jäised smuutid Sinu teema, mis siis, et neist avaldatakse nt Instas ägedaid pilte ja tahaksid end ka trendikana tunda just sellist jäist segu nautides. Vean kihla, et see nautimine ei kesta pikalt, Sul hakkab lihtsalt külm ja nii ei ole kuigi mõnus olla. Mida saaksid siis teisiti teha, et endiselt smuutisid juua, kuid mitte kannatada külmatunde käes? Mina soovitan kasutada sooja vett, eriti kui smuutis on ka jäiseid komponente. Samuti ei keela keegi lisada smuutile soojendavaid vürtse, nt kaneeli, kardemoni, nelki, kurkumit, koriandrit, ingverit, aga ka mett – need kõik on soojendava toimega ning annavad smuutile vägagi mõnusat vürtsist touch’i. Piilu ka FOODINI SMUUTIRAAMATUT JA SELLE RETSEPTE – just sealt leiad palju soovitusi, kuidas smuutisid endale liiga tegemata nautida ning kuidas valmistada üht mõnusalt soojendavat, kreemist ja hõrku smuutit. Smuutit, mida jumaldavad nii lapsed kui suured ning mille joomine ei ole midagi häbiväärset, see on maitsev ning seda nautides teed Sa oma kehale SUURE PIKA PAI!
![](https://foodini.ee/wp-content/uploads/2017/10/chili-638457_640.jpg)
Veel teevad meie seedesüsteemile buusti korditseps, siberi zhenzhenn, reishi, kuldjuur – just need on need taimsed komponendid, mis kuuluvad ka paljude Hollywoodi staaride, modellide ja muude kuulsuste poolt kasutatavate rasvapõletust soodustatavate vahendite hulka, mis soodustavad rasvapõletust just läbi seedetegevuse intensiivistamise ja seeläbi on loogiline ka sellele järgnev kaalulangus.
Samuti soovitab Foodini panna rõhku muule soojendavale toidu- ja joogisedelile – just see on see, mis Su seedimise taas hangunud olekust üles äratab ning täistuuridel tööle paneb.
Seda tunned sa eelkõige soojatunde avaldumisena ning külmetavale inimesele on see super tunne! Ebapiisava seedekuumuse korral on kehas aga lisaks külmatundele oht toidutalumatuste tekkeks, jääkainete transpordi häirumiseks, füüsilise jõu alanemiseks – kõik need viitavad organismi nõrgestumisele. Kui kehas on palju lima, võid kogeda ka järgmisi sümptomeid:
- tursed ja valud söömisjärgselt
- üldine täistunne kõhu piirkonnas
- röhitsemine
- üldine kaalutõus
- kalduvus puhitustele
- üldine keha ja liigeste paindumatus
- kõhulahtisus
- maitsmismeele nõrgenemine või kadumine
- kahvatu nahk ja suupiirkond
- kahvatu ja tursunud silmade ümbrus
- pidev unisus
- raskused hingamisel
- palju lima
- letargia
- seesmine külmatunne
- väline külmatunne
- sümptomid ägenevad niiske ilmaga
Miks ma kõigest sellest aga pikalt ja põhjalikult kirjutan?
Sest ma olen seda ise kogenud ja näinud, kui võimsalt laastav võib külmatunne kehas olla. Näen nii enda kogetut kui ka klientide, sõprade, tuttavate ja nende tuttavate terviseteemade põhjusena liiga sageli just sedasama külmatunnet ja hangunud seedetuld. See tundub täiesti ebareaalne, et ainuüksi külmatunne suudab kehas korda saata nii palju halba… Sattusin sellisesse olukorda mõned aastad tagasi, kui tegelesin veel regulaarselt pikamaajooksuga ning minu jaoks ei olnud sel teel takistusi – ma jooksin päikeses, vihmas ja lumesajus ning nautisin seda kõike täiega. Kord aga sain ma joostes külma – jäine taganttuul suutis hoolimata kihilisest ja soojast riietusest mingil hetkel minu neerupiirkonda külmaks puhuda ning koju tagasi jõudes ei suutnud ma ühegi meetodiga külmatunnet kehast välja saada. Just alaseljapiirkonnast. Mul oli väga tugev tervis ning ma olin oma elu supervormis – seega haigeks ma ei jäänud, kuid tervis sai kahjustada küll ning selle tulemusena juhtus päris palju negatiivset – mu vaimne ja füüsiline jõudlus hakkas langema, keha ei suutnud tavapärasel viisil koormustest taastuda, tekkisid probleemid külmade organite /eelkõige neerud, sapipõis, aga ka maks/ töös, suurenes stressile vastuvõtlikkus, langes immuunsus ning mingil hetkel hakkas järjekindlalt tõusma ka kehakaal /mis näitab omakorda keha vähenenud detoksivõimet ning seedimatust/. Jahedaid ega külmi toite, sh smuutisid ma enam tarvitada ei saanud, sest sellega kaasnes meeletu külmatunne kuni lõdisemiseni välja. Praeguseks hetkeks olen end just nende teemade valguses väga palju täiendanud, õppinud juurde Tiibeti meditsiini tarkusi ja teraapilisi võtteid, õppinud lendleva kergusega kasutama erinevaid vürtse, samuti olen omandanud oskuse juua kuuma vett, mis on väga oluline Tiibeti meditsiini soovitus, mis mind väga palju on aidanud. Kuid selle hetkeni, kui ma tundsin selle võtte toimet, kulus ca 2 nädalat igikeltsa sulatamist. Ühel hetkel tabas mind aga võimas soojalaine ning ma sain kinnitust minu õpetajate väidetele. Ka kõik traditsiooniliste meditsiinide /tiibet, hiina, ajurveeda/ soovitused ning teraapiad on mõjunud vägagi suurepäraselt ning aidanud kaotatud tasakaalu ja seedetuld taastada.
Tänu kõigele sellele olen õppinud juurde meeletult palju uut ja huvitavat ning saanud ka oma keha kohta väga palju teada. Seega on igas negatiivses kogemuses alati peidus KA MIDAGI HEAD, ÕPPETUND ELUKS – ole ainult piisavalt nutikas seda läbi hammustama 🙂
Seega soovin Sullegi piisavalt TARKUST saamaks kõigi nende universaalsete soovituste segasummas aru, mis on HEA JUST SULLE ning vastavalt sellele ka tegutseda. Jah, ka see on universaalne soovitus, kuid Sind tundmata ei saagi täpsemaid soovitusi anda.
Juhuks aga, kui Sa soovid minuga neid või muid teemasid arutada, saad end vastuvõtule regada ning kohtudes saame juba täpsemalt kõik teemad läbi arutada ning leida just Sinu jaoks sobivaima lahenduse. Kadri